LIETUVIŲ LITERATŪROS MAIRONIO NAMAI.
Lapkričio 8 d., trečiadienį, 17.30 val. kviečiame į filosofo, rašytojo, Sąjūdžio iniciatyvinės grupės nario Arvydo Juozaičio dramos „Kudirka – buvau atėjęs“ pristatymą.
![](https://assets.zyrosite.com/cdn-cgi/image/format=auto,w=1028,h=784,fit=crop/m5KyvQP7Z7c4B7ja/tautia-kai-giesmei---125-m-AoP6aqw3k9H8np7p.jpg)
![](https://assets.zyrosite.com/cdn-cgi/image/format=auto,w=328,h=320,fit=crop/m5KyvQP7Z7c4B7ja/tautia-kai-giesmei---125-m-AoP6aqw3k9H8np7p.jpg)
Kartu su autoriumi dalyvaus Lietuvos rašytojų sąjungos Kauno skyriaus pirmininkas Gediminas Jankus, Klaipėdos universiteto docentė aktorė Virginija Kochanskytė, aktorius Vilius Kaminskas, tarptautinių konkursų laureatė, pianistė Inga Maknavičienė.
Naujausia Arvydo Juozaičio istorinė drama skirta XIX a. pabaigos lietuvių tautiniam prisikėlimui. Vincas Kudirka (1858-1899) stovi šio prisikėlimo pirmeivių gretose. Autorius tarytum kviečia, kad „Tautišką giesmę" giedodami reikštume pagarbą ne tik Valstybei, bet ir suprastume jos prisikėlimo didingą grožį. Didžiausią reikšmę gimstant moderniai Lietuvai suvaidino lietuvių kalba. Ji tapo stipriausiu tautinio prisikėlimo ginklu, net prisikėlimo prasme. Vincas Kudirka išskleidė kalbos reikšmę ir jos gyvybę nepaprastai sunkiomis lietuvių persekiojimo, jų būties naikinimo sąlygomis. Jis tapo epine atgimimo figūra. Šiai figūrai nepakanka vien paminklų aikštėse, kelių biografijos faktų vadovėliuose. A. Juozaitis suteikia šansą nūdienos lietuviams, žvelgiantiems į bronzos ir akmens paminklus, pažinti V. Kudirkos klaidžiojimus, dramatišką jo likimo lūžį, o galiausiai ir apsisprendimą skirti visas „laisvas nuo mirties valandas" pasaulio stebuklui — gražiausios kalbos Tautai.